78192
Včelařská konference
(Internetová stránka otevírající prostor pro komunikaci včelařů)
U vašeho příspěvku bude zobrazena IP adresa, ze které příspěvek odesíláte.
Délka příspěvku je omezena na 10000 znaků.
Prosíme účastníky konference, aby při podání nového příspěvku do konference vždy vyplnili kolonku "téma".
V případě, že reagujete na některý již uveřejněný příspěvek, tak to důsledně čiňte pomocí funkce "Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo...",
která je k dispozici vpravo vedle každého zobrazeného příspěvku.
Funkce, která je pro každý zobrazený příspěvek k dispozici: "Zobrazit odpovědi na tento příspěvek.", bude správně fungovat jen v případě, že budete dbát výše uvedených pokynů.)
Zběžné zobrazeníArchiv Včelařské konference
Příspěvky do konference:
(nejnovější jsou hned zde nahoře)
- (e-mailem) --- 29. 5. 2015
Re: trubcokladnÄ? matka
on te to spíše problém názvosloví. Tak jak topopisuješse to uvádí ve Včelařství - Vesslý a kolektiv. Jinde je to popsáno tak jak to uvádím já. Pokut tomu rozumím dobře tak na Slovensku TRŮDICA je trubcokladná matka, tak i kladoucí včela.
---------- Původní zpráva ---------- Od: R. Pol?ek <e-mail/=/nezadan> Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz> Datum: 29. 5. 2015 8:39:49 Předmět: Re: trubcokladnĂ matka
""Trubčice nemohou vytvořit hrboplod neb to je směsice včelích a trubčích buněk přibližně stejného stáří. To co popisuješ je stále projev trubcokladné matky " Píšeš nesmysly. Trubčice zakladou dělničí plást souvisle, dokonce i několika vajíčky v buňce. Což je jeden z hlavních znaků, jak ve včelstvu poznat trubčice, víc vajíček bez ladu a skladu naskládaných v buňce. Ošetřující včely potom při líhnutí vyberou přebytečná vajíčka a nechají v buňkách souvislý plod. Ale jak se trubčí larvičky postupně zvětšují, dělničí buňka jim přestává stačit. Včely tak nad každou druhou až třetí larvičkou zvětší buňku a vytáhnou ji, aby se přiblížila trubčím rozměrům. Ale nemůžou to udělat jinak než na úkor buňek zbylých larviček. Ty buňky zmenší a larvičky v nich zlikvidují. Při líhnutí je potom každá druhá třetí buňka s líhnoucím trubčím plodem výrazně širší a znatelně vyšší než zbylé prázdné buňky, na jejichž úkor byly ty nyní trubčí buňky rozšířeny. Neboli na plástu je hrboplod, plást je trvale poškozený. Jinak ale tento mechanismus je úplně stejný i v případě čistě trubcokladné matky. Ta zaklade dělničí plod taky souvisle stejně jako trubčice, akorát rozdíl je v tom, že vajíčko je v buňce téměř vždy jen jedno a ve všech buňkách je umístěno na stejném místě. Vývoj plodu - přeměna dělničího plástu na hrboplod pak probíhá stejným mechanismem jako u trubčic."
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66939
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- R. Pol�ek (85.71.180.241) --- 29. 5. 2015
Re: trubcokladnĂź matka (66934)
"Trubčice nemohou vytvořit hrboplod neb to je směsice včelích a trubčích
buněk přibližně stejného stáří. To co popisuješ je stále projev trubcokladné
matky "
Píšeš nesmysly.
Trubčice zakladou dělničí plást souvisle, dokonce i několika vajíčky v buňce. Což je jeden z hlavních znaků, jak ve včelstvu poznat trubčice, víc vajíček bez ladu a skladu naskládaných v buňce. Ošetřující včely potom při líhnutí vyberou přebytečná vajíčka a nechají v buňkách souvislý plod. Ale jak se trubčí larvičky postupně zvětšují, dělničí buňka jim přestává stačit. Včely tak nad každou druhou až třetí larvičkou zvětší buňku a vytáhnou ji, aby se přiblížila trubčím rozměrům. Ale nemůžou to udělat jinak než na úkor buňek zbylých larviček. Ty buňky zmenší a larvičky v nich zlikvidují. Při líhnutí je potom každá druhá třetí buňka s líhnoucím trubčím plodem výrazně širší a znatelně vyšší než zbylé prázdné buňky, na jejichž úkor byly ty nyní trubčí buňky rozšířeny. Neboli na plástu je hrboplod, plást je trvale poškozený.
Jinak ale tento mechanismus je úplně stejný i v případě čistě trubcokladné matky. Ta zaklade dělničí plod taky souvisle stejně jako trubčice, akorát rozdíl je v tom, že vajíčko je v buňce téměř vždy jen jedno a ve všech buňkách je umístěno na stejném místě. Vývoj plodu - přeměna dělničího plástu na hrboplod pak probíhá stejným mechanismem jako u trubčic.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66935
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 28. 5. 2015
Re: trubcokladnĂź matka
Trubčice nemohou vytvořit hrboplod neb to je směsice včelích a trubčích buněk přibližně stejného stáří. To co popisuješ je stále projev trubcokladné matky K zániku takového včelstva pak obvykle u mnoha včelařů dojde kvůli vžité představa že rojení se zabrání vylámáním matečníků a vůbec nereagují na jejich umístění v plástu a defakto si tak sami včelstvo zničí protože vylomí i matečníky pro ticho výměnu nebo i nouzové. Trubčice se nejčastěji objevují u druhorojů kterým se nevrátila matka ze snubního letu. Prvním projevem hrboplodu bývá jeho objevení se na jaře kdy se hrboplod začíná objevovat v blízkosti horních louček a je to tak první známkou tiché výměny, ne však rojové nálady jak si někteří myslí, a jdou rychle lámat matečníky.
Pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: R. Pol?ek <e-mail/=/nezadan> Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz> Datum: 28. 5. 2015 14:28:26 Předmět: Re: trubcokladnü matka
""Již jsem viděl několik včelstev s trubčicemi, Tam ale není nikdy žádný hrboplod, ale jen osamocené trubčí buňky a zrovna to bylo moje první včelstvo před 55 lety." Taky jsem pár včelstev s tubčicemi viděl. Pokud se "zadaří" a včelstvo je po ztrátě matky hodně silné a není v nástavkovém úlu, kde ho ostatní včelstva po malém zeslabení a určité ztrátě životaschopnosti - vůle bránit včelstvo rychle zlikvidují vyloupením, vydrží takové včelstvo s trubčicemi běžně až dva měsíce, než zkolabuje. Jedná se asi o to, že včely dělnice v trubcoladném včelstvu pracují podstatně méně intenzívněji než ve normálním včelstvu s matkou. Ve včelstvu tak trubčice stihnou vychovat víc trubčích generací a v plástech tak vytvoří regulérní hrboplod o ploše jednotek dm 2."
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66934
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- R. Pol�ek (85.71.180.241) --- 28. 5. 2015
Re: trubcokladnĂĽ matka (66927)
"Již jsem viděl několik včelstev s trubčicemi, Tam ale není nikdy žádný
hrboplod, ale jen osamocené trubčí buňky a zrovna to bylo moje první
včelstvo před 55 lety."
Taky jsem pár včelstev s tubčicemi viděl. Pokud se "zadaří" a včelstvo je po ztrátě matky hodně silné a není v nástavkovém úlu, kde ho ostatní včelstva po malém zeslabení a určité ztrátě životaschopnosti - vůle bránit včelstvo rychle zlikvidují vyloupením, vydrží takové včelstvo s trubčicemi běžně až dva měsíce, než zkolabuje. Jedná se asi o to, že včely dělnice v trubcoladném včelstvu pracují podstatně méně intenzívněji než ve normálním včelstvu s matkou.
Ve včelstvu tak trubčice stihnou vychovat víc trubčích generací a v plástech tak vytvoří regulérní hrboplod o ploše jednotek dm 2.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66932
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 27. 5. 2015
Re: trubcokladnĂĽ matka
Již jsem viděl několik včelstev s trubčicemi, Tam ale není nikdy žádný hrboplod, ale jen osamocené trubčí buňky a zrovna to bylo moje první včelstvo před 55 lety.
pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: R. Pol?ek <e-mail/=/nezadan> Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz> Datum: 26. 5. 2015 17:00:47 Předmět: Re: trubcokladn? matka
""Trochu jinak: Pokud má oddělky, tak stačí i slabý oddělek a přidat do takového včelstva. Včely si již samy matku vyberou. " No nevím nevím. Pokud jsou ve včelstvu trubčice, tak matka v oddělku je zabita anebo naražené matečníky obvykle zrušeny. Taky pokud tam je trubcokladná matka, tak to automaticky neznamená, že nebude dominantnější než nová matka v oddělku. Zvláště když by včelstvo bylo silné a oddělek slabý, to taky rozhoduje. Pro naražené matečníky platí totéž jako v případě trubčic. Oddělek bych přidával v případě trubcokladné matky klasickým způsobem, po nalezení trubcokladné matky a jejím odstranění. Ostatně ani stoprocentně trubcokladný plod nemusí bránit takovému včelstvu v naražení nouzových matečníků. Včely tyto matečníky nad trubčím plodem postaví a ošetřují je ze začátku úplně stejně jako by byly naraženy na dělničím plodu. I to by mohlo způsobit, že oplozená matka z přidaného oddělku by jako cizí byla zabita a matečníky oddělku zrušeny. Matečníky na trubčím plodu včely ruší teprve někdy 2 - 3 dny před zavíčkováním."
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66927
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 27. 5. 2015
Re: trubcokladnĂĽ matka
Hrboplod je projevem špatného nebo končícího oplodnění. a včelstvo se samo připravuje k výměně matky. Nikdy jsme u takového matku nehledali a úplně stačilo přidat třeba rojové matečníky. Pamatuj, čím víc do hovna rýpeš tím víc smrdí. Jednoduché věci mají vždy úspěch.
pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: R. Pol?ek <e-mail/=/nezadan> Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz> Datum: 26. 5. 2015 17:00:47 Předmět: Re: trubcokladn? matka
""Trochu jinak: Pokud má oddělky, tak stačí i slabý oddělek a přidat do takového včelstva. Včely si již samy matku vyberou. " No nevím nevím. Pokud jsou ve včelstvu trubčice, tak matka v oddělku je zabita anebo naražené matečníky obvykle zrušeny. Taky pokud tam je trubcokladná matka, tak to automaticky neznamená, že nebude dominantnější než nová matka v oddělku. Zvláště když by včelstvo bylo silné a oddělek slabý, to taky rozhoduje. Pro naražené matečníky platí totéž jako v případě trubčic. Oddělek bych přidával v případě trubcokladné matky klasickým způsobem, po nalezení trubcokladné matky a jejím odstranění. Ostatně ani stoprocentně trubcokladný plod nemusí bránit takovému včelstvu v naražení nouzových matečníků. Včely tyto matečníky nad trubčím plodem postaví a ošetřují je ze začátku úplně stejně jako by byly naraženy na dělničím plodu. I to by mohlo způsobit, že oplozená matka z přidaného oddělku by jako cizí byla zabita a matečníky oddělku zrušeny. Matečníky na trubčím plodu včely ruší teprve někdy 2 - 3 dny před zavíčkováním."
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66926
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- gupa (93.92.52.23) --- 27. 5. 2015
Re: Pripravky (66915) (66921) (66922)
To je čistá byrokracie a byrokrati. Stát je za takové produkce bezcenných papírů platí. Musí je platit aby byla vyvíjena nějaká činnost a když se něco stane, vše je vpořádku. Je to mantinel a politická zeď pro papaláše.
Výsledek je ten, že když včelařům vymřou včelstva, tato uskupení nic nedokážou krom přidávání práce. Kdyby napsali, že objeli za období velké zemědělce a vedou zaně evidence pesticidů, které jim vymýšlí, tak by došli nato, že taková evidence je jednodušší a přesnější na úrovni dealerů a prodejců._gp_
..............
Potu?ník Václav (e-mailem) --- 27. 5. 2015
Pripravky (66915) (66921)
Zdravím, v
http://eagri.cz/public/web/file/395309/Zapis_KPS_z_5__3__2015_final2.pdf
jsem nalezl před pár dny toto:
Je také vhodné zvážit doplnění této analýzy se zahrnutím problematiky
omezování a zákazu používání některých přípravků, které lze očekávat s
ohledem na přehodnocení rizik (neonikotinoidy, glyfosát, chlorpyrifis…).
Analýza by mohla přispět k vyřešení problému, jak tyto přípravky nahradit.
Zde citovaná "Analýza výsledků výzkumu" je tady:
http://eagri.cz/public/web/file/395314/Analyza_RL_vyzkumu_v_CR_opatreni_NAP_c._4._15__4._16_a_4._69__vystup_NAP_2014.pdf
ale to je jen nějaké slohové cvičení na 78 stran
Nějak se nedokážu odpíchnout k dalším informacím. Je tu někdo, kdo ví víc?
VP
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66925
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- BlaĹžena DvoĹ?ĂĄkovĂĄ (e-mailem) --- 27. 5. 2015
Re: Svazenka Re:
Tak musím dostat ty krajíce chleba ze školy spět. Tento výraz je možná mylný. Třeba ohnice má tuto vlastnost také. Část semene vyklíčí ve správné hloobce a ta co je hluboko třeba za 3 roky. Je pravda že svazenka je ale letnička. Standa
---------- Původní zpráva ----------
Od: e-mail/=/nezadan
Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz>
Datum: 26. 5. 2015 15:41:55
Předmět: Re: Svazenka Re:
"Svazenka a tvrdky = ptákovina"
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66924
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- BlaĹžena DvoĹ?ĂĄkovĂĄ (e-mailem) --- 27. 5. 2015
Re:
Nám ještě kvete řepka a když nesvítí , zima, když svítí fouká studený vítr. První 2 roje a to jeden se rozdělil , asi i mladá matka. To počasí to zrojí všechno. Standa
---------- Původní zpráva ----------
Od: e-mail/=/nezadan
Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz>
Datum: 27. 5. 2015 7:46:40
Předmět: Re:
"Uznej že to je dobrá latina Standa
-----
Mně by stačil aby byla otužilá, nemusí létat v noci.
Na javorech louže medovice ale venku necelých 10°.
Je zajímavé sledovat které včely vyletují při jaké teplotě a které ne.
Jsem rád, že favoritky ze kterých jsem odchovávala mají nyní nejlepší
letovou aktivitu. Další podstatné plus.
Karel"
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66923
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- Potu?ník Václav (e-mailem) --- 27. 5. 2015
Pripravky (66915) (66921)
Zdravím, v http://eagri.cz/public/web/file/395309/Zapis_KPS_z_5__3__2015_final2.pdf jsem nalezl před pár dny toto:
Je také vhodné zvážit doplnění této analýzy se zahrnutím problematiky omezování a zákazu používání některých přípravků, které lze očekávat s ohledem na přehodnocení rizik (neonikotinoidy, glyfosát, chlorpyrifis…). Analýza by mohla přispět k vyřešení problému, jak tyto přípravky nahradit.
Zde citovaná "Analýza výsledků výzkumu" je tady: http://eagri.cz/public/web/file/395314/Analyza_RL_vyzkumu_v_CR_opatreni_NAP_c._4._15__4._16_a_4._69__vystup_NAP_2014.pdf ale to je jen nějaké slohové cvičení na 78 stran
Nějak se nedokážu odpíchnout k dalším informacím. Je tu někdo, kdo ví víc? VP
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66922
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (82.99.171.68) --- 27. 5. 2015
Re: (66915)
Uznej že to je dobrá latina Standa
-----
Mně by stačil aby byla otužilá, nemusí létat v noci.
Na javorech louže medovice ale venku necelých 10°.
Je zajímavé sledovat které včely vyletují při jaké teplotě a které ne.
Jsem rád, že favoritky ze kterých jsem odchovávala mají nyní nejlepší letovou aktivitu. Další podstatné plus.
Karel
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66921
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- R. Pol�ek (85.71.180.241) --- 26. 5. 2015
Re: trubcokladnĂĄ matka (66916)
"Trochu jinak: Pokud má oddělky, tak stačí i slabý oddělek a přidat do
takového včelstva. Včely si již samy matku vyberou. "
No nevím nevím. Pokud jsou ve včelstvu trubčice, tak matka v oddělku je zabita anebo naražené matečníky obvykle zrušeny. Taky pokud tam je trubcokladná matka, tak to automaticky neznamená, že nebude dominantnější než nová matka v oddělku. Zvláště když by včelstvo bylo silné a oddělek slabý, to taky rozhoduje. Pro naražené matečníky platí totéž jako v případě trubčic.
Oddělek bych přidával v případě trubcokladné matky klasickým způsobem, po nalezení trubcokladné matky a jejím odstranění. Ostatně ani stoprocentně trubcokladný plod nemusí bránit takovému včelstvu v naražení nouzových matečníků. Včely tyto matečníky nad trubčím plodem postaví a ošetřují je ze začátku úplně stejně jako by byly naraženy na dělničím plodu. I to by mohlo způsobit, že oplozená matka z přidaného oddělku by jako cizí byla zabita a matečníky oddělku zrušeny. Matečníky na trubčím plodu včely ruší teprve někdy 2 - 3 dny před zavíčkováním.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66918
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 26. 5. 2015
Re: trubcokladnĂĄ matka
>>>>Pokud má včelař dostatek zdravých a silných oddělků a chce šetřit svým časem, může setřepat a zlikvidovat každé takové včelstvo.<<<< Trochu jinak: Pokud má oddělky, tak stačí i slabý oddělek a přidat do takového včelstva. Včely si již samy matku vyberou. Také se patří uvést. Příprava k výměně matky je následující Jelikož je rozdílná doba mezi vývojem matky a trubce, tak se napřed objevuje trubčí plod a teprve později matečníky obvykle na boku plástů.
Pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: R. Pol?ek <e-mail/=/nezadan> Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz> Datum: 26. 5. 2015 13:43:36 Předmět: Re: trubcokladná matka
"Taky je možné do takového včelstva s hrboplodem tak co 5 dnů přidávat plást s mladým plodem, 1 - 2 dny starými larvičkami. Pokud se jedná o trubcokladné včelstvo, trubčice se postupně zase vrátí ke krmení plodu a tak na cca třetím plástu se objevuje naražený matečník, který zafunguje stejně jako tichá výměna, matka je odchována a pokud se neztratí na proletu a v úlu je dost včel, rozklade se a včelstvo do podletí, pokud bude mít dost zásob, obnoví. Jinak je třeba vždy zvážit, co je lepší. Pokud je tam dost zdravých málo upracovaných včel, je spíš vhodnější úl nechat a posilovat ho. Nebo v případě částečně trubcokladné matky i jenom počkat, až včely rozjedou tichou výměnu. Pokud jsou tam včely pouze staré a hodně upracované, je spíš vhodnější umístit nový oddělek na místo úlu a původní včely vytřepat. Pokud má včelař dostatek zdravých a silných oddělků a chce šetřit svým časem, může setřepat a zlikvidovat každé takové včelstvo."
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66916
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- BlaĹžena DvoĹ?ĂĄkovĂĄ (e-mailem) --- 26. 5. 2015
Re:
Uznej že to je dobrá latina Standa
---------- Původní zpráva ----------
Od: gupa <e-mail/=/nezadan>
Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz>
Datum: 25. 5. 2015 22:07:59
Předmět: Re:
"Jako včelařovi by mi stačila ta zkřížená svazenka s pýrem, kčemu by mi byly
náměsičné včely když by neměly co nosit? Jseš moc neskromnej Stando._gp_
.........
BlaĹžena DvoĹ?ĂĄkovĂĄ (e-mailem) --- 25. 5. 2015
Re:
Gupo pokřiž včely se svatojánskejma muškama a budou ti lítat i v noci
Standa"
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66915
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- R. Pol�ek (85.71.180.241) --- 26. 5. 2015
Re: trubcokladná matka (66912)
Taky je možné do takového včelstva s hrboplodem tak co 5 dnů přidávat plást s mladým plodem, 1 - 2 dny starými larvičkami. Pokud se jedná o trubcokladné včelstvo, trubčice se postupně zase vrátí ke krmení plodu a tak na cca třetím plástu se objevuje naražený matečník, který zafunguje stejně jako tichá výměna, matka je odchována a pokud se neztratí na proletu a v úlu je dost včel, rozklade se a včelstvo do podletí, pokud bude mít dost zásob, obnoví.
Jinak je třeba vždy zvážit, co je lepší.
Pokud je tam dost zdravých málo upracovaných včel, je spíš vhodnější úl nechat a posilovat ho. Nebo v případě částečně trubcokladné matky i jenom počkat, až včely rozjedou tichou výměnu.
Pokud jsou tam včely pouze staré a hodně upracované, je spíš vhodnější umístit nový oddělek na místo úlu a původní včely vytřepat.
Pokud má včelař dostatek zdravých a silných oddělků a chce šetřit svým časem, může setřepat a zlikvidovat každé takové včelstvo.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66914
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- gupa (93.92.52.23) --- 26. 5. 2015
Re: dotaz (66909)
Byla by fotka? Jinak trubcokladné včelstvo ruším na přeleták k sousednímu a ze sousedního následně dělám po nějaké době nové včelstvo dříve protože jsou posílené a šly by dříve do rojovky. _gp_
.............
Jiří (81.19.45.6) --- 26. 5. 2015
dotaz
Prosím o radu,zjistil jsem u včelstva trubcokladnou natku/souvislý hrboplod/,jak postupovat když chci včelstvo zachovat?
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66913
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- mánek (109.238.42.100) --- 26. 5. 2015
trubcokladná matka
Záleží na tom,jak to včelstvo je silné.Pokud včely obsedají alespoň 4 plásty,vychytit matku a přidat plást s otevřeným plodem z vedlejšího včelstva doprostřed.Po 5 dnech se podívat a všechny zavíčkované matečníky zrušit,ponechat jen otevřené matečníky. Ale já bych takovéto včelstvo zrušil tím způsobem , že bych se s ním nepáral a převěsil do jiného slabšího včelstva.Vždyť sezona začíná a doplnit stav včelstev je jednoduchá věc.Pokud se jedná o včelaře,který má 2 - 3 včely , tam je rada drahá,jen jej nějak přinutit,aby svůj chov rozšířil alespoň na šestery.Mnozí se tomu třeba musí smát,ale já takové troškaře znám a není jim pomoci.U nás v 430m dokvétá řepka,měli jsme všechny včely oproti dřívějším letům slabší,ale všechny přezimovaly,z řepky mít moc medu letos asi nebudeme.Spoléháme ale na malinu,po malině začne les,u nás jak jehličnatý,tak listnatý a uvidíme,těšíme se.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66912
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 26. 5. 2015
Re: dotaz
Já bych k tomu dodal ,že jde podle popisu o přípravu k tiché výměně matky. Trubcokladné matky tvoří hrboplod (promíchané trubčí a včelí buňky). Matečníky se budou nejspíše nacházet po stranách rámku. Není nikterak nutné zasahovat. Někdy u tiché výměny pak kladou i obě matky po nějaký čas spolu. Trubčice kladou jednotlivě po více vajíčkách v buňce vždy jsou vajíčka na boku buňky protože nedosáhnou na dno. Málokdy se z nich něco vylíhne.
Pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: Radek Hubač <drh/=/seznam.cz> Komu: vcely/=/v.or.cz Datum: 26. 5. 2015 9:19:33 Předmět: Re: dotaz
"Opravdu trubcokladnou matku? Nebo trubčice... V tom je zásadní rozdíl. Pokud najdete matku, můžete jí normálně vyměnit. Pokud matku nenajdete a v buňkách je více vajíček najendou, bude se jednat o dělnice kladoucí vajíčka - trubčice. Udělejte si z dobrého včelstva oddělek a udělejte na něj přeléták (postavíte oddělek k večeru na místo včelstva s trubčicemi) a celé včelstvo s trubčicemi alespoň pár metrů od úlu smetete do trávy - létavky se vrátí, trubčice zůstanou na trávě se svitou svých nejbližších a zahynou.
Radek
---------- Původní zpráva ----------
Od: Jiří <jitesar/=/centrum.cz>
Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz>
Datum: 26. 5. 2015 9:13:23
Předmět: dotaz
"Prosím o radu,zjistil jsem u včelstva trubcokladnou natku/souvislý
hrboplod/,jak postupovat když chci včelstvo zachovat?""
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66911
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- Radek HubaÄ? (e-mailem) --- 26. 5. 2015
Re: dotaz (66909)
Opravdu trubcokladnou matku? Nebo trubčice... V tom je zásadní rozdíl. Pokud najdete matku, můžete jí normálně vyměnit. Pokud matku nenajdete a v buňkách je více vajíček najendou, bude se jednat o dělnice kladoucí vajíčka - trubčice. Udělejte si z dobrého včelstva oddělek a udělejte na něj přeléták (postavíte oddělek k večeru na místo včelstva s trubčicemi) a celé včelstvo s trubčicemi alespoň pár metrů od úlu smetete do trávy - létavky se vrátí, trubčice zůstanou na trávě se svitou svých nejbližších a zahynou.
Radek
---------- Původní zpráva ----------
Od: Jiří <jitesar/=/centrum.cz>
Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz>
Datum: 26. 5. 2015 9:13:23
Předmět: dotaz
"Prosím o radu,zjistil jsem u včelstva trubcokladnou natku/souvislý
hrboplod/,jak postupovat když chci včelstvo zachovat?"
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66910
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 26. 5. 2015
Re:
No ono mnoho letniček vydrží dost mrazu. Záleží hlavně na tom jak rychle je ohřeje slunce. Rozhoduje tady tedy stín. Zato taková kopřiva zmržá rychleji i když se říká, že kopřivu mráz nespálí. Pokud tu teplotu srovnáváš s teploměrem na zdi tak pamatuj. že v otevřeném poli u země je až o 5 °C méně a tu svazenku pak zničí až vycházející slunce.
pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: e-mail/=/nezadan Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz> Datum: 25. 5. 2015 19:12:03 Předmět: Re:
"Pepane, nejspíš kecáš. Sem tam pěstuji svazenku na zeleno, už po prvním mrazíku je pěkně ošvrklá.
J.P."
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66908
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- BlaĹžena DvoĹ?ĂĄkovĂĄ (e-mailem) --- 25. 5. 2015
Re:
Gupo pokřiž včely se svatojánskejma muškama a budou ti lítat i v noci Standa
---------- Původní zpráva ----------
Od: gupa <e-mail/=/nezadan>
Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz>
Datum: 25. 5. 2015 8:52:22
Předmět: Re:
"Proč by nemohla vzejít když nevymrzne. Jestli byla podiskována zavysokého
vzrůstu, nemohla tak vymrznou protože byla zima bez výkyvů a byla obalena
senem ze sebesama. Mne svazenku sežraly zajíci, takže zbyla na jedné ploše
asi 40a jen hlina a bobky a tedy vymrzla. Zase mám pohnojeno. Svazenka je
špica. Jinak v Jižní Americe podle chytrých herbářů na inetu jde o běžnou
rostlinu která nevymrzává. Kdyby někdo skřížil svazenku s pýrem bez ztráty
nektarodátnosti, dal bych mu nobelovku._gp_"
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66904
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- BlaĹžena DvoĹ?ĂĄkovĂĄ (e-mailem) --- 25. 5. 2015
Re: Svazenka Re:
Pánové oč vám jde? Svazenka má tzv. tvrdky , to je semeno které neklíčí jako většina. Invazivní jistě nebude. Mám ale tu zkušenost že po vysetí jsem ji našel až 3 roky , ne jako kulturu , ale sem tam u plotu , někdy v chodníku aj. Tak tam po zimě něco hodně málo mohlo být. Ale opravdu sem tam Standa
---------- Původní zpráva ----------
Od: R. Pol?ek <e-mail/=/nezadan>
Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz>
Datum: 25. 5. 2015 8:58:32
Předmět: Svazenka Re:
"Možná některá semena přelehla přes zimu nebo svazenka na podzim stihla
vysemenit. Nebo možná bylo v té oblasti takové počasí v zimě, že nebyl
žádný holomráz a když byl mráz, byly rostliny svazenky pod sněhem při
teplotě kolem nula stupňů a tak přežily. Letos byla ta zima poměrně teplá.
Odolnost mrazu se hned tak snadno významně neposune. Zkoušel to kdysi
nějaký Mičurin a nějaký Lysenko na tom založil politickoui kariéru, ale
jinak nic.
A svazenka hned tak snadno invazivní rostlinou nebude. To by musela být o
hodně vyšší a o hodně hustší."
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66903
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- R. Pol�ek (85.71.180.241) --- 25. 5. 2015
Re: hrboplod (66885) (66898)
"Ta světlojší až šedavá barva bývá způsovena vykristalizovanými šupinkami
vosku při telotách nad 20°C samy se zase rozpustí a mezistěny budou zase
krásně žluté."
To žluté barvivo ve včelím vosku je původně z nečistot z příměsí ve voští a je nestálé. Pokud se nechá rozbalený balím mezistěn na světle pár let, nemusí ani na ně svítit slunce, za nějaký rok to sytě žluté barvivo vybledne a mezistěny jsou potom spíš bílé.
Na přijímání včelami by to nemělo mít vliv. Pokud nedojde k ulpívání nějakých nečistot na povrchu mezistěn.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66901
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 25. 5. 2015
Re: matka nekladie (66896)
Mezera v plodování předpovídá rojení matka se prřipravuje k letu. Jestli již není fuč.
Pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: ofka <zofka.vrbovska/=/gmail.com> Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz> Datum: 25. 5. 2015 10:00:42 Předmět: matka nekladie
"Presťahovali sme včeli asi pred dvoma týždňami,rámiky boli pekne zaplodované. Odvety asi dva krát kontrola, nosia med ale zdá sa mi, že matka neploduje alebo veľmi málo. Vie mi niekto poradiť čo sa stalo a ako si poradiť?"
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66900
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 25. 5. 2015
Re:
Svazenka snese až -5°C a hořčice i ještě méně. Záleží na rychlosti rozmrzání.
pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: e-mail/=/nezadan Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz> Datum: 24. 5. 2015 14:47:17 Předmět: Re:
"Josefe, s tou nevymrzlou svazenkou s námi pěkně mlátíš o zem. To by musela být celá zima v teplotách vysoko nad nulou a naseto pozdě na podzim. Ono to s ní bude trochu jinak!!
J.P."
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66899
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- (e-mailem) --- 25. 5. 2015
Re: hrboplod (66885)
Ta světlojší až šedavá barva bývá způsovena vykristalizovanými šupinkami vosku při telotách nad 20°C samy se zase rozpustí a mezistěny budou zase krásně žluté.
pepan
---------- Původní zpráva ---------- Od: Josef Šamalík <josef.samalik/=/seznam.cz> Komu: Včelařská konference <vcely/=/v.or.cz> Datum: 24. 5. 2015 8:05:56 Předmět: Re: hrboplod
"Žlutou barvu mají mezistěny, které jsem dovezl od výrobce minulý týden. Vybledlou barvu mají mezistěny od téhož výrobce, které mi doma ležely 2 roky než jsem je vytáhl. Hrboplod jsem měl od trubčice, to je potom samozřejmě kdekoli. I normální včelstvo potřebuje trubce, trubčinu. Dopřeji mu dostatek stavebních rámků. Nemají pak potřebu stavět trubčinu jinde.
José
Potužník Václav <vpkt/=/centrum.cz>napsal/a:
>Fotku té trubčiny na mezistěně sem dám za týden, v této době se mají líhnout >matečníky, tak jsem do nich nelezl. Je to na 99 procent vadná matka z loňské >pozdní tiché výměny. Rojit by se včelstvo nemělo, bylo odebráno na dva >oddělky po 4 rámcích a nosí pyl i sladinu. >Jiná včelstva staví většinou normálně, koho to zajímá fotka: >http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1148.JPG >ale občas se trubčina objeví i v jiných včelsvech, psal jsem to sem už loni, >omlouvám se, ale já to viděl opravdu poprvé. > >Srovnání mezistěn těchto a od jiného výrobce, jmenovat nebudu. Velikost >buněk je přibližně stejná, ještě to pořádně porovnám. Barva je ale >diametrálně jiná, koho to zajímá, vodorovně a svisle: >http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1150.JPG >http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1151.JPG >VP >"
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66898
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- Radek HubaÄ? (e-mailem) --- 25. 5. 2015
Re: matka nekladie (66896)
Nejjednodušší je plodová zkouška. Vloží se rámek s otevřeným plodem z jiného včelstva a za 2-3 dny budete vědět - nouzaáky = bezmatečné, žádné matečníky - matka je, mouhou ji měnit, chystat se na rojení.... Radek
---------- Původní zpráva ----------
Od: ofka <zofka.vrbovska/=/gmail.com>
Komu: Včelařský mailing list <vcely/=/v.or.cz>
Datum: 25. 5. 2015 10:00:41
Předmět: matka nekladie
"Presťahovali sme včeli asi pred dvoma týždňami,rámiky boli pekne
zaplodované. Odvety asi dva krát kontrola, nosia med ale zdá sa mi, že
matka neploduje alebo veľmi málo. Vie mi niekto poradiť čo sa stalo a ako
si poradiť?"
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66897
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- R. Polášek (85.71.180.241) --- 25. 5. 2015
Je dobré být v obraze.
V budoucnu se možná přes nějakou takovou síť budou standartně hlídat osamělá stanoviště v přírodě.
http://www.novinky.cz/internet-a-pc/370191-cesko-bude-mit-novou-datovou-sit-pro-internet-veci.html
Sice je to už dnes možné přes klasickou mobilní kartu, tohleto by ale mělo být pohotovější, levnější, sériově vyráběné , s delší výdrží a obecně přizpůsobené takové potřebě.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66894
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- R. Pol�ek (85.71.180.241) --- 25. 5. 2015
Svazenka Re: (66882) (66884) (66886) (66888) (66890) (66891)
Možná některá semena přelehla přes zimu nebo svazenka na podzim stihla vysemenit. Nebo možná bylo v té oblasti takové počasí v zimě, že nebyl žádný holomráz a když byl mráz, byly rostliny svazenky pod sněhem při teplotě kolem nula stupňů a tak přežily. Letos byla ta zima poměrně teplá.
Odolnost mrazu se hned tak snadno významně neposune. Zkoušel to kdysi nějaký Mičurin a nějaký Lysenko na tom založil politickoui kariéru, ale jinak nic.
A svazenka hned tak snadno invazivní rostlinou nebude. To by musela být o hodně vyšší a o hodně hustší.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66893
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- gupa (93.92.52.23) --- 25. 5. 2015
Re: (66882) (66884) (66886) (66888) (66890)
Proč by nemohla vzejít když nevymrzne. Jestli byla podiskována zavysokého vzrůstu, nemohla tak vymrznou protože byla zima bez výkyvů a byla obalena senem ze sebesama. Mne svazenku sežraly zajíci, takže zbyla na jedné ploše asi 40a jen hlina a bobky a tedy vymrzla. Zase mám pohnojeno. Svazenka je špica. Jinak v Jižní Americe podle chytrých herbářů na inetu jde o běžnou rostlinu která nevymrzává. Kdyby někdo skřížil svazenku s pýrem bez ztráty nektarodátnosti, dal bych mu nobelovku._gp_
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66892
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- gupa (93.92.52.23) --- 24. 5. 2015
Re: hrboplod (66883)
Na odstínu mezistěny v podstatě nezáleží, záleží na projevu včelstva po vložení. Může být vosk pro mezistěnu od bílé až po žlutou. Změna barvy ze žluté do šedosvětležluté je normální protože vosk stejně jak med krystalizuje v několika fázích stejně jako ovšechny jiné vosky a plasty.
Pokud vykusují může jít o přenášení materiálu do tepla kde probíhá normální nebo k vykousávání z důvodu špatného materiálu a vynášení ven.
Rozteče se mění s vysýcháním vody z pórů vosku. Vosk litý mezi válce je méně pružný právě z toho důvodu, že obsahuje méně vosku a není směrován (ušlechtěn). Válcováním placek nebo pásů předchází knowhow ušlechtění placky hladkými válci. Osobně používám placky a pro snadné ušlechtění vrstvení placky máčením na několik vrstev, takže to je materiál jakoby lístkové těsto několikavrstené, výsledek je ten, že mezistěnu lze i po několika letech zohnout bez problému nebo přeložit, aniž by praskla. Problémem s trubčí buňkou může být i opotřebovaný válce, což je můj případ. Jinak velkým problémem je tažení pásu, kdy s může když je teplý v taženém směru prodlužovat rozteč, jednoduché zjištění je měření roztečí ve třech směrech._gp_
.........
Potu?ník Václav (e-mailem) --- 23. 5. 2015
Re: hrboplod
Fotku té trubčiny na mezistěně sem dám za týden, v této době se mají líhnout
matečníky, tak jsem do nich nelezl. Je to na 99 procent vadná matka z loňské
pozdní tiché výměny. Rojit by se včelstvo nemělo, bylo odebráno na dva
oddělky po 4 rámcích a nosí pyl i sladinu.
Jiná včelstva staví většinou normálně, koho to zajímá fotka:
http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1148.JPG
ale občas se trubčina objeví i v jiných včelsvech, psal jsem to sem už loni,
omlouvám se, ale já to viděl opravdu poprvé.
Srovnání mezistěn těchto a od jiného výrobce, jmenovat nebudu. Velikost
buněk je přibližně stejná, ještě to pořádně porovnám. Barva je ale
diametrálně jiná, koho to zajímá, vodorovně a svisle:
http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1150.JPG
http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1151.JPG
VP
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66887
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- JosPr (46.135.64.4) --- 24. 5. 2015
Re: (66882) (66884)
Pod Drahanskou vrchovinou zima a prsi,vcely sedi tyden doma,ale alespon vickuji medniky.Uz jsem byl v pokuseni udelat do medniku diru,ale pockam jeste tyden.Repka dokvetla,zacina kvest horcice,ktere je letos vic nez repky,co nevidet zacne svazenka,ktera letos nevymrzla a majitel pole skoncil s obdelavanim pozemku.Snad pocasi dostane konecne rozum...JosPr.
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66886
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- Josef Ĺ amalĂk (e-mailem) --- 24. 5. 2015
Re: hrboplod
Žlutou barvu mají mezistěny, které jsem dovezl od výrobce minulý týden. Vybledlou barvu mají mezistěny od téhož výrobce, které mi doma ležely 2 roky než jsem je vytáhl. Hrboplod jsem měl od trubčice, to je potom samozřejmě kdekoli. I normální včelstvo potřebuje trubce, trubčinu. Dopřeji mu dostatek stavebních rámků. Nemají pak potřebu stavět trubčinu jinde.
José
Potužník Václav <vpkt/=/centrum.cz>napsal/a:
>Fotku té trubčiny na mezistěně sem dám za týden, v této době se mají líhnout >matečníky, tak jsem do nich nelezl. Je to na 99 procent vadná matka z loňské >pozdní tiché výměny. Rojit by se včelstvo nemělo, bylo odebráno na dva >oddělky po 4 rámcích a nosí pyl i sladinu. >Jiná včelstva staví většinou normálně, koho to zajímá fotka: >http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1148.JPG >ale občas se trubčina objeví i v jiných včelsvech, psal jsem to sem už loni, >omlouvám se, ale já to viděl opravdu poprvé. > >Srovnání mezistěn těchto a od jiného výrobce, jmenovat nebudu. Velikost >buněk je přibližně stejná, ještě to pořádně porovnám. Barva je ale >diametrálně jiná, koho to zajímá, vodorovně a svisle: >http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1150.JPG >http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1151.JPG >VP >
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66885
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- Potu?ník Václav (e-mailem) --- 23. 5. 2015
Re: (66882)
Dnes jsem "včelařil", převěšoval jsem, ale ne zavíčkovaný plod nad mřížku, ale plné plásty ze zadních částí nástavků plodiště a nahrazoval dalšími mezistěnami. Už jsem to sem psal, dne 22.4. jsem neměl odvahu převěsit plod nad mřížku, když jsem dával třetí nástavek. Takže jsem se tomu "nevyhnul". Našel jsem dokonce jednu matku na prvním plástu u česna, kde hledala na pylové desce nějakou prázdnou buňku k zakladení. Dnes foukal příjemný teplý severní vítr, k nám na Šumavu totiž fouká z labských nížin a včelky čile létaly. VP
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66884
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- Potu?ník Václav (e-mailem) --- 23. 5. 2015
Re: hrboplod
Fotku té trubčiny na mezistěně sem dám za týden, v této době se mají líhnout matečníky, tak jsem do nich nelezl. Je to na 99 procent vadná matka z loňské pozdní tiché výměny. Rojit by se včelstvo nemělo, bylo odebráno na dva oddělky po 4 rámcích a nosí pyl i sladinu. Jiná včelstva staví většinou normálně, koho to zajímá fotka: http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1148.JPG ale občas se trubčina objeví i v jiných včelsvech, psal jsem to sem už loni, omlouvám se, ale já to viděl opravdu poprvé.
Srovnání mezistěn těchto a od jiného výrobce, jmenovat nebudu. Velikost buněk je přibližně stejná, ještě to pořádně porovnám. Barva je ale diametrálně jiná, koho to zajímá, vodorovně a svisle: http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1150.JPG http://vpkt.sweb.cz/vcely/PICT1151.JPG VP
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66883
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- KaJi (88.101.45.181) --- 23. 5. 2015
Re: hrboplod (66877)
pokud by se do mezistěn použil jiný než včelí vosk, tak to včely vykoušou.
Pepan
-----------------
Ony to vykusují i v jiných případech. Třeba vloni když neměly "chuť" stavět a byly tam mezistěny a nebo stavební v plodišti, tak když neměly produkci vosku, tak obíraly krajní mezistěny a byly v nich díry a stavěly na té samé šarži poblíž a nebo uvnitř plodového tělesa.
Tady skutečně mezi včelaři koluje lecjaký humus. jenže je dost problém, aby výrobce s tím něco dělal a rozpoznával chemicky to zjišťovat asi bude taky docela nákladný problém. Něco jiného je, když přinesu na výměnu za materiál (plech, drát) zlaté zlomky, to je jednoznačné po chem. analýze na několik desetinných míst.
Prostě výrobce mezistěn roztaví co mu tam dovezou a nic víc s tím dělat nemůže, poznají to až včely.
Jsem rád, že nejsem odkázaný na výměnu, když vidím co tady koluje.
Karel
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66881
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
- gupa (93.92.52.23) --- 23. 5. 2015
Re: hrboplod (66875)
Já vosk nenabízím, jen se dívám, že v Bučovicích jsou mezistěny za 325,- za kg, takže když se odečte za výměnu, 130,- je pěkně málo. Mám vlastní technologii zpracování vosku na mezistěny jen pro svůj chov, proto se mne neptejte nato jestli "dávám vosk do výkupu", nedávám, přebytky vždycky odemne občas vydyndají jen dobří známí._gp_
...........
BlaĹžena DvoĹ?ĂĄkovĂĄ (e-mailem) --- 22. 5. 2015
Re: hrboplod
Kolik je u vás výkupní cena. Na Jihlavsku 130 kč Standa
|
Odpovědět do diskuze na příspěvek číslo 66880
Zobrazit odpovědi na tento příspěvek
Zobrazit celé vlákno |
Celkem je ve Včelařské konferenci již 78192 příspěvků(zde zobrazeno 61 příspěvků, od č. 66880 do č. 66940)
Několik rad pro badatele v archivu Včelařské konference.
Pro zobrazení starších příspěvků (a pro pohyb v jejich frontě) je určeno speciální okno,
které je dostupné pod názvem "Archiv Včelařské konference" (příspěvky se v něm zobrazují tak, že nejstarší
jsou nahoře a novější dole). Ve frontě příspěvků je možnost se pohybovat příslušnými povely
(pro začátek kliknětě na
"nejstarší", aby se Vám ukázaly první příspěvky, jimiž konference začíná, a pak klikejte na "novější",
čímž se Vám vždy zobrazí várka novějších 60 příspěvků; jednotlivé příspěvky lze na
tomto archivním zobrazení číst od horního konce webu (kde jsou starší) a postupovat směrem dolu (kde jsou novější).
Nejnovější - Novější - Starší - Nejstarší
Klikněte sem pro nápovědu